Návrh na tematický výchovno-vzdelávací plán
(aktualizovaný pre školský rok 2017/2018)
Stupeň vzdelania:	ISCED 1 – primárne vzdelávanie (podľa zmeny ŠVP – ISCED 1 z mája 2011)
Vzdelávacia oblasť:	Príroda a spoločnosť
Predmet:	Prírodoveda
Učebný materiál:
Učebnica: 	ADAME, R., KOVÁČIKOVÁ.: Prírodoveda pre 4. ročník ZŠ – pracovná učebnica (PU); AITEC, 2013
Súvisiace používané tituly*:	ADAME, R., KOVÁČIKOVÁ.: Multimediálny disk (MMD) k pracovnej učebnici Prírodoveda pre 4. ročník ZŠ;  AITEC, 2012
Ročník: 	štvrtý
Trieda: 	
Počet hodín:			1. hod. Týždenne
Poznámky: 
•	Výber konkrétneho Projektu v TVVP je len návrhom, odporúčame zohľadniť schopnosti, ale i záujmy danej skupiny žiakov.
Učiteľ je v úlohe koordinátora, poradcu a pomocníka.
•	Prierezové témy sú naznačené, je ich potrebné kombinovať s ostatnými predmetmi. Obsah prierezových tém je väčšinou naznačený v motiváciách úloh pracovnej učebnice.
•	Počty hodín sú orientačné, nechali sme priestor aj pre potreby opakovania, prípadne utvrdenia určitého celku.
•	TVVP je potrebné upraviť podľa aktuálneho školského vzdelávacieho programu; prázdniny podľa aktuálnych Pedagogicko – organizačných pokynov na školský rok 2017/2018.

Legenda: Prierezové témy a ich skratky:
•		ENV - Environmentálna výchova 
•		MDV - Mediálna výchova 
•		MUV - Multikultúrna výchova 
•		OZO - Ochrana života a zdravia 
•		OSR - Osobnostný a sociálny rozvoj 
•		RĽK - Regionálna výchova a tradičná ľudová kultúra		

M/T	Tematický celok	Téma	Obsahový štandard	Výkonový štandard/konkrétne cieľové kompetencie	Poznámky	Prierezové témy	
IX./1.		Detektívny kvíz	Skupenstvá látok
Ľudské telo
Fyzikálne veličiny	Žiak si zopakuje vedomosti z predchádzajúcich ročníkov	PU str. 2 - 3
MMD – Detektívny kvíz	OSR	
	Pátrame po tom, čo je sila	Sila	Sila ako fyzikálna veličina.	Žiak vie, že sila je fyzikálna veličina. Pomocou vlastných skúseností vie objasniť pojem sila.	PU str. 4 - 5
MMD – Sila	OSR	
IX./2.		Magnetická sila	Magnetická sila
Magnet
Magnetické a nemagnetické materiály	Žiak vie, čo je to magnet a ako pôsobí na rôzne materiály. Vie, že magnety majú dva póly a vie vysvetliť, ako sa dva magnety vzájomne k sebe správajú pri rôznych vzájomných pozíciách. Žiak vie cieľavedome skúmať, ktoré predmety sú magnetické a ktoré nie sú magnetické a zovšeobecňuje záver, že všetky magnetické predmety sú kovové, ale nie všetky kovové predmety sú magnetické. Žiak jednoznačne rozlišuje pojmy magnet a magnetický materiál.	PU str. 6 - 7
MMD – Magnetická sila	ENV
OSR	
			Magnetizácia magnetických materiálov
Magnetické pole Zeme
Kompas	Žiak vie, že kovové predmety je možné zmagnetizovať a tie sa dočasne správajú samy ako magnety. Žiak vie, že zemeguľa má svoje vlastné magnetické pole, vďaka ktorému fungujú kompasy. Žiak vie vysvetliť funkciu kompasu, vie zostrojiť jednoduchý kompas a skúmať na ňom pôsobenie magnetického poľa Zeme a magnetického poľa rôznych druhov magnetov.	PU str. 8 - 9
MMD – Gravitačná sila	OSR	
IX./3.		Gravitačná sila	Gravitačná sila
Veľkosť a smer sily	Žiak vie vysvetliť, že príčinou pádu telies k zemi je pôsobenie sily, ktorú nazývame gravitačnou. Vie, že ak pôsobíme na padajúci predmet nejakou silou proti smeru pôsobenia gravitačnej sily, je možné pád predmetov spomaliť, zastaviť alebo spôsobiť opačný smer pohybu. To znamená, že žiak implicitne chápe, že sila má aj určité smerovanie, nielen veľkosť, aj keď tento poznatok nevyjadruje.	PU str. 10 - 11	ENV
OSR	
IX/4.		Gravitačná sila a hmotnosť predmetov	Gravitačná sila a hmotnosť predmetov
Gravitačná sila a objem predmetov
Odpor vzduchu	Žiak vlastnou výskumnou činnosťou zisťuje, ktoré predmety padajú rýchlejšie a ktoré pomalšie, pričom si sám navrhuje objektívny spôsob merania rýchlosti padania predmetov. Žiak sa následne snaží vysvetliť, ktoré predmety padajú rýchlejšie a prečo. Žiak si vie overiť výsledky svojho skúmania hľadaním informácií v rôznych sekundárnych informačných zdrojoch.
Skúma súvislosť medzi hmotnosťou predmetu a rýchlosťou jeho pádu. Dáva jav do súvislosti s pôsobením gravitačnej sily. Vytvára predpoklady o rýchlosti pádu predmetov, konštruuje postup, ktorým si svoje predpoklady overuje, vytvára záver a diskutuje o ňom so spolužiakmi, pričom vysvetľuje pomocou používania poznatkov získaných pri overovaní. Pri argumentácii spontánne využíva vlastnú minulú skúsenosť.	PU str. 12 - 13
MMD – Gravitačná sila a hmotnosť predmetov	ENV
OSR
OZO	
	Opakovanie tematického celku		Správa pre detektívnu kanceláriu		PU str. 14 - 15		
X./1.	Pátrame po tom, čo je vesmír	Vesmír	Vesmír
Vesmírne telesá
Vákuum
Čierne diery	Žiak vie vysvetliť, čo je to vesmír a to prostredníctvom opisu jeho súčastí a vzájomného usporiadania týchto súčastí. Vie, že vo vesmíre nie je vzduch, ten je sústredený v podobe atmosféry okolo planét. Žiak taktiež vie, že vo voľnom vesmíre nepôsobí gravitačná sila. Vie vysvetliť, že gravitačná sila pôsobí len do určitej vzdialenosti od vesmírnych telies. Má základnú informáciu o čiernych dierach a ich v vplyve na hmotu.	PU str. 16
MMD – Vesmír	ENV	
		Môže človek prežiť vo vesmíre?	Podmienky života vo vesmíre	Žiak vie, že živé organizmy potrebujú pre svoj život kyslík a preto kvôli absencii atmosféry vo voľnom vesmíre neprežijú. Žiak vie, že ak chce človek vystúpiť do vesmíru, musí mať zabezpečené dýchanie prostredníctvom skafandra. Okrem kyslíka skafander poskytuje človeku ochranu pred chladom.	PU str. 17
MMD – Môže človek prežiť vo vesmíre?	ENV
OZO	
X./2.		Skúmanie vesmíru	Skúmanie vesmíru – ďalekohľad, hvezdáreň, umelá družica, vesmírna stanica, rakety, raketoplány	Žiak vie rozprávať o tom, ako človek skúma vesmír zo zeme a ako ho skúma z vesmíru. Vie vysvetliť, čo je to umelá družica, čo je to vesmírna stanica a kde sa nachádza a aké majú dané zariadenia funkcie.	PU str. 18
MMD – Skúmanie vesmíru	ENV	
		Hviezdy a planéty	Planét
Hviezda
Galaxia
Súhvezdie
Slnečná sústava
Prirodzené družice planét	Žiak vie, že Zem je planéta a Slnko je hviezda a vie vysvetliť, aký je rozdiel medzi planétou a hviezdou. Žiak vie vysvetliť rozdiel medzi Slnečnou sústavou, galaxiou (Mliečna dráha) a súhvezdím. Žiak rozpoznáva základné súhvezdia zimnej a letnej oblohy a vie pozorovať pohyb súhvezdí po oblohe počas roka.
Žiak vie, že Slnečná sústava má osem planét, ktoré obiehajú okolo Slnka v rôznej vzdialenosti. Vie planéty vymenovať. Žiak vie vysvetliť, že Mesiac je prirodzenou družicou Zeme a vie, že aj ostatné planéty Slnečnej sústavy majú prirodzené družice, niektoré ich majú dokonca niekoľko. Žiak vie vysvetliť, ako sa planéty Slnečnej sústavy pohybujú okolo Slnka a ako samy rotujú okolo vlastnej osi.	PU str. 19 – 21
MMD – Hviezdy a planéty	ENV
OSR	
X./3.	Pátrame po tom, čo je vesmír	Pohyby Zeme	Rotácia Zeme okolo vlastnej osi – striedanie dňa a noci
Naklonenie Zemskej osi
Rotácia Zeme okolo Slnka
Striedanie ročných období	Žiak vie, že zemeguľa rotuje okolo vlastnej osi, čo spôsobuje striedanie dňa a noci. Vie, že Zem sa otočí okolo vlastnej osi za 24 hodín. Žiak vie vysvetliť, prečo je cez deň svetlo a v noci tma a ako tento jav súvisí s tým, že cez deň nie je na oblohe vidieť hviezdy. Spontánne vytvára predpoklady a pri diskusii argumentuje vlastnou skúsenosťou. Žiak vie striedanie dňa a noci demonštrovať na modeli Slnečnej sústavy. Žiak vie, že zemská os je naklonená a zároveň vie, že Zem rotuje okolo Slnka  Žiak vie vysvetliť a názorne na modeli ukázať, čo spôsobuje znižovanie a zvyšovanie teploty pri zmene ročných období na Zemi.	PU str. 22 - 23
MMD – Pohyby Zeme	ENV	
X./4.	Opakovanie tematického celku		Správa pre detektívnu kanceláriu		PU str. 24 - 25		
XI./1.	Jednoduché stroje	Jednoduché stroje	Jednoduché stroje páka, naklonená rovina, kladka, ozubené koleso	Žiak vie, že jednoduché stroje sú zariadenia, ktorými si ľudia uľahčovali a uľahčujú namáhavú prácu. Vie, že pomocou jednoduchých strojov môžeme meniť aj veľkosť sily. Učí sa rozoznávať páku, naklonenú rovinu, kladku a ozubené koleso.	PU str. 26 - 27
MMD – Jednoduché stroje		
		Páka	Páka ako jednoduchý mechanizmus Konštrukcia páky a spôsob fungovania
Využitie páky v bežnom živote	Žiak vie, že ak chce nadvihnúť veľký predmet, môže na to použiť brvno a menšiu podperu (pevný bod). Toto zariadenie nazýva pákou. Žiak vie cieľavedome skúmať fungovanie páky, vlastnou výskumnou činnosťou zisťuje, že čím ďalej od pevného bodu páky pôsobíme silou, tým ťažší predmet vieme zdvihnúť.
Žiak vie skúmať predmety a zisťovať, či využívajú na svoju funkciu páku. O skúmaní vie diskutovať. Vie vymenovať predmety, kde sa páka využíva (rovnoramenná hojdačka, rovnoramenné váhy, nožnice, kliešte, veslo, kľučka) a vie vysvetliť, ako sa tam princíp páky využíva. Samostatne vyhľadáva informácie o využití páky.	PU str. 28 - 29
MMD – Páka	OSR	
XI./2.		Naklonená rovina	Naklonená rovina ako jednoduchý mechanizmus Konštrukcia naklonenej roviny a spôsob fungovania
Využitie naklonenej roviny v bežnom živote	Žiak vie vysvetliť, že použitím naklonenej roviny si vieme uľahčiť prácu, vysvetľuje na príklade s vytiahnutím nákladu, ktorý inak nezodvihneme po naklonenej rovine. Pri skúmaní sily, ktorú musí vynaložiť pri ťahaní predmetu po naklonenej rovine používa silomer. Uvedomuje si, že silomer vyjadruje silu, akou naň pôsobí predmet. Vie cieľavedome skúmať naklonenú rovinu a jej fungovanie pri zmene uhla, pri znížení trenia povrchu naklonenej roviny. Zo skúmania vie vytvoriť primeraný záver.
Žiak vie skúmať predmety a zisťovať, či využívajú na svoju funkciu naklonenú rovinu. O skúmaní vie diskutovať. Vie vymenovať predmety, kde sa naklonená rovina využíva a vie vysvetliť, ako sa tam princíp naklonenej roviny využíva. Samostatne vyhľadáva informácie o využití naklonenej roviny v praxi.	PU str. 30 - 31
MMD – Naklonená rovina	OSR	
XI./3.	Jednoduché stroje	Kladka	Kladka ako jednoduchý mechanizmus
Konštrukcia kladky a spôsob fungovania
Využitie kladky v bežnom živote	Žiak vie jednoducho vysvetliť, že kladka uľahčuje prácu tým, že pri zdvíhaní nákladu pôsobíme menšou silou, ale zdvíhame predmet pomaly. Pomocou cievky, ceruzky a špagátu vie vysvetliť, ako sa kladka konštruuje. Žiak vie, že poznáme voľnú a pevnú kladku a vie opísať rozdiel v konštrukcii a v miere uľahčenia práce. Skúma pôsobenie kladky na predmety a vie vytvoriť zo svojho skúmania závery.
Žiak vie vymenovať predmety, kladka využíva a vie vysvetliť, ako sa tam princíp kladky využíva. Samostatne vyhľadáva informácie o využití kladky v praxi.	PU str. 32 - 33
MMD – Kladka	OSR	
XI./4.		Ozubené koleso	Ozubené súkolesie ako jednoduchý mechanizmus Konštrukcia ozubeného súkolesia a spôsob fungovania
Využitie ozubených kolies v bežnom živote	Žiak vie, že pomocou ozubených súkolesí vieme meniť smer pohybu predmetov a tiež rýchlosť pohybu predmetov. Žiak si uvedomuje, že jedno ozubené koleso nemá praktický význam, že musia byť viaceré v súčinnosti - tzv. súkolesia. Žiak vie samostatne skúmať zmenu rýchlosti otáčania ozubených kolies pri použití rovnako veľkých, menších a väčších ozubených kolies. Samostatne skúma v domácnosti sa vyskytujúce predmety, ktoré ozubené kolesá využívajú a opisuje spôsob, akým sú kolesá v predmete využívané. Funkciu ozubeného súkolesia vysvetľuje na bicyklových prevodoch. Žiak vie skúmať predmety a zisťovať, či využívajú na svoju funkciu ozubené kolesá. O skúmaní vie diskutovať. Vie vymenovať predmety, kde sa ozubené kolesá využívajú a vie vysvetliť, ako sa tam princíp ozubených kolies využíva. Samostatne vyhľadáva informácie o využití ozubených kolies v praxi.	PU str. 34 - 35
MMD – Ozubené koleso	OSR	
	Opakovanie tematického celku		Správa pre detektívnu kanceláriu		PU str. 36 - 37		
XII/1.	Pátrame po tom, čo je elektrická energia	Elektrická energia	Elektrická energia Elektrický prúd Význam elektrickej energie pre človeka Elektricky vodivé a nevodivé materiály Elektrický izolant Bezpečnosť práce s elektrickými zariadeniami	Žiak vie, že elektrická energia sa vyrába v elektrárňach a vie opísať spôsob, ako sa rozvádza do domácností. Žiak vie vysvetliť význam elektrickej energie pre súčasného človeka a vie zhodnotiť, aké dôsledky by mal náhly výpad
elektrickej energie. Žiak vie, že niektoré látky vedú elektrický prúd a niektoré nevedú. Vie zostrojiť jednoduchý elektrický obvod a vie pomocou tohto jednoduchého obvodu zisťovať, ktoré látky sú elektricky vodivé a ktoré nie.
Žiak vie, že elektrický prúd je životu nebezpečný a vie predchádzať styku s vysokým napätím. Žiak vie vysvetliť, prečo sú vodiče elektrického prúdu obalené v umelej hmote, pričom využíva poznatky získané vlastným skúmaním. Žiak vie využiť informácie o elektrických izolantoch na ochranu vlastného zdravia pred pôsobením elektrického prúdu.	PU str. 38 – 42
MMD – Elektrická energia	OSR
OZO	
XII./2.		Statická elektrina	Statická elektrina	Žiak vie jednoducho vysvetliť, kedy a kde vzniká statická elektrina a ako sa prejavu na rôznych predmetoch. Spája informácie s vlastnou skúsenosťou a cielene skúma vznik statického výboja pôsobením rôznych látok.	PU str. 43
MMD – Statická elektrina	OSR
OZO	
		Čo je blesk a ako vzniká	Blesk
Bezpečné správanie sa v búrke	Žiak vie, že blesk je elektrický výboj, ktorý vzniká v atmosfére a vie jednoducho vysvetliť funkciu bleskozvodu. Žiak vie samostatne vyhľadať informácie o tom, ako je potrebné sa chrániť pred bleskom vo voľnej prírode a informácie vie zhodnotiť v súvislosti s tým, čo už o elektrickom prúde vie.	PU str. 44 - 45
MMD – Čo je blesk a ako vzniká	ENV
OZO	
XII./3.	Opakovanie tematického celku		Správa pre detektívnu kanceláriu		PU str.46 - 47		
I.
/1.	Pátrame po stopách živočíchov	Živočíchy
Stavba tela živočíchov	Životné prejavy organizmov
Podobnosti a rozdiely v živočíšnej ríši
Základ systematiky stavovcov: obojživelníky, plazy, ryby, vtáky, cicavce	Žiak vie vysvetliť, čím sa živočíchy vzájomne podobajú a čím sa vzájomne odlišujú.
Žiak si uvedomuje, že živočíchy sa vzájomne od seba odlišujú a to nielen tvarom, ale najmä spôsobom života. Žiak vie, že živočíchy, ktoré sa vzájomne na seba viac podobajú patria do tej istej skupiny živočíchov – napríklad obojživelníky, plazy, ryby, vtáky, cicavce. Pozorovaním skupiny živočíchov vie žiak samostatne vytvoriť opisnú charakteristiku danej skupiny – vie živočíchy porovnať a zistiť, v ktorých znakoch sa zhodujú Informácie si vie vyhľadať v rôznych informačných zdrojoch a overiť si tak spôsob vlastného uvažovania. Žiak vie opísať skupinu plazov a vie vymenovať troch zástupcov, ktorí do danej skupiny patria. Živočíchy vie vizuálne rozpoznať. Chápe a vie jednoducho vysvetliť, čo to znamená, že plazy sú chladnokrvné. Žiak dáva informácie do súvislosti s tým, kde je možné plazy najčastejšie nájsť.	PU str. 48 - 49
MMD – Živočíchy Stavba tela živočíchov	ENV	
		Základné prejavy života živočíchov	Dýchanie, pohyb, prijímanie potravy, rozmnožovanie, rast, vývin	Žiak vie, že základnými prejavmi života živočíchov sú dýchanie, pohyb, prijímanie potravy, rozmnožovanie, rast a vývin.	PU str. 50
MMD – Základné prejavy života živočíchov	ENV	
I.
/2.		Dýchanie	Dýchanie	Žiak vie, že živočíchy môžu prijímať kyslík zo vzduchu aj z vody.	PU str. 50
MMD – Dýchanie	ENV	
		Pohyb živočíchov	Druhy a spôsoby pohybu živočíchov	Žiak vie, že živočíchy sa vzájomne od seba odlišujú aj tým, ako sa pohybujú. Žiak vie, že pohyb živočíchom zabezpečujú rôzne časti tela. Tento jav vie samostatne skúmať a živočíchy kategorizovať podľa toho, čím sa pohybujú – napríklad podľa časti tela, ktorou sa pohybujú podľa počtu končatín, ktorými sa pohybujú, podľa spôsobu pohybu Informácie dávajú do súvislosti s tým, kde živočíchy žijú.	PU str. 51
MMD – Pohyb živočíchov	ENV	
	Pátrame po stopách živočíchov	Prijímanie potravy	Všežravce
Mäsožravce
Bylinožravce	Žiak vie, že živočíchy sa vzájomne od seba odlišujú aj spôsobom získavania potravy. Vie, že niektoré sa živia rastlinami, niektoré lovia iné živočíchy a poznáme aj také, ktoré sa živia odumretými rastlinami, či živočíchmi. Žiak vie uviesť niekoľko príkladov živočíchov, ktoré sa živia rastlinnou potravou a vysvetliť, ako sa získavaniu tohto druhu potravy prispôsobujú. Vie, čím sa živia nasledovné druhy a prispôsobenie získavaniu potravy na nich vysvetlí: dážďovka zemná, slimák záhradný, mlynárik kapustný, včela medonosná, kapor obyčajný, hus domáca, zajac poľný, myš poľná, veverica obyčajná, srna hôrna, kôň a krava. Vysvetľovanie žiaka je jednoduché. Preto má silné zuby, aby mohla získať semená aj z tvrdých obalov. Veverica si vytvára zásoby na zimu, preto musí nosiť väčšie množstvo semien, na čo jej slúžia lícne vaky. Žiak dáva do súvislosti vonkajšiu stavbu živočícha, spôsob pohybu v prostredí a to, čím sa živí. Vie vysvetliť, že tie živočíchy, ktoré lovia iné musia byť rýchle a silné, musia sa vedieť dobre orientovať i maskovať v prostredí. Uvedomuje si, že niektoré živočíchy si na lov iných druhov vytvárajú rôzne zariadenia, či pasce. Žiak vie uviesť niekoľko príkladov živočíchov, ktoré sa živia živočíšnou potravou a vysvetliť, ako sa získavaniu tohto druhu potravy prispôsobujú. Informácie tohto typu získa o nasledujúcich druhoch: pavúk, kobylka, užovka, žaba, šťuka, sokol, vlk, líška, medveď, rys.	PU str. 52
MMD – Prijímanie potravy	ENV	
I./
3.		Rozmnožovanie
živočíchov	Rozmnožovanie živočíchov – rodenie mláďat, liahnutie mláďat	Žiak vie, že  väčšina druhov živočíchov sa rozdeľuje na a samičky ( pohlavné bunky vajíčka) a že k oplodneniu dochádza spojením spermie s vajíčkom.  Mláďatá živočíchov sa rodia ( cicavce) alebo sa liahnu ( ryby, obojživelníky, plazy a vtáky).	PU str. 53
MMD – Rozmnožovanie
živočíchov	ENV	
		Mláďatá živočíchov, ktoré sa rodia – narodenie človeka	Rozmnožovanie človeka
Rast a vývin
Vývin pred narodením
Vývin po narodení
Význam zdravej stravy pre vývin človeka	Žiak vie, že na splodenie nového potomka je potrebný dospelý muž a dospelá žena. Vie, že na rozmnožovanie má človek v tele rozmnožovaciu sústavu, pričom mužská sa od ženskej líši. Žiak vie vysvetliť, že po oplodnení ženy mužom sa dieťa vyvíja v tele matky. Vie, že proces vývinu dieťaťa pred narodením trvá 9 mesiacov. Žiak vie opísať, ako sa dieťa v tele matky vyvíja, ako je vyživované a ako významná je zdravá životospráva ženy v tomto období. Žiak vie vysvetliť, že vyvinuté dieťa žena porodí v nemocnici za asistencie lekárov. Žiak vie vysvetliť rozdiely medzi dospelým človekom, dieťaťom a novorodencom. Vie, že novorodenci sú na matke závislí a postupne sa vyvíjajú, rastú, menia sa, na čo potrebujú vyváženú stravu a vyvážený pohyb.	PU str. 54 - 55
MMD – Mláďatá živočíchov, ktoré sa rodia – narodenie človeka	ENV
OSR
OZO	
II./1.	Pátrame po stopách živočíchov	Mláďatá živočíchov, ktoré sa liahnu z vajíčok	Živočíchy, ktoré sa liahnu z vajec	Žiak s pomocou učiteľa a vlastným pozorovaním zistí, ktoré živočíchy sa liahnu z vajec.	PU str. 56 - 57
MMD – Mláďatá živočíchov,  ktoré sa liahnu z vajíčok	ENV	
II./
2.		Rast a vývin	Rodičia a ich potomkovia
Vývin dospelého jedinca
Dokonalá a nedokonalá premena
Dĺžka života, rast a vývin mláďat rôznych druhov živočíchov	Žiak vie, že živočíchy aj človek sa postupne menia – rastú, vyvíjajú sa, dospievajú, starnú. Vie, že mláďatá rôznych druhov živočíchov sa nemusia vždy podobať na dospelé jedince a vysvetľuje tento proces na príklade motýľa a žaby. Vie, že niektoré živočíchy a tak aj človek, sa od narodenia podobajú na svojich rodičov a vie uviesť príklady. Na uvedených príkladoch vie vysvetliť, čím sa na svojich rodičov podobajú a čím nie a toto vie vysvetliť aj na príklade človeka Pochopí rozdiel medzi živočíšnymi druhmi, ktoré sa liahnu z vajec: vývin z vtáčieho vajca, vývin nedokonalou i dokonalou premenou u hmyzu. Samostatne bude vedieť vysvetliť rozmnožovací cyklus motýľa a bude vedieť vymenovať iné živočíchy, ktoré sa rozmnožujú podobným spôsobom. Vie pomenovať vybrané dva druhy najčastejšie sa vyskytujúcich motýľov rodovým menom.Žiak vie, akého veku sa môže dožiť človek, kedy je považovaný za bábätko, kedy za dieťa, kedy za dospelého. Žiak bude vedieť, že živočíchy sa dožívajú rôzneho veku, niektoré žijú dlhšie ako človek a niektoré žijú kratšie až oveľa kratšie, napríklad len niekoľko dní. Vie, že živočíchy dospievajú rýchlejšie, čo sa prejavuje osamostatňovaním sa od svojich rodičov. Žiak vie o danej téme diskutovať, uvedomuje si, že je to podobné ako s rastlinami – aj tie žijú rôzne dlho a za svoj život sa snažia rozmnožiť.	PU str. 58 – 60
MMD – Rast a vývin	ENV
OSR	
II./ 3.		Prostredie v ktorom živočíchy žijú	Rôzne podmienky pre život živočíchov	Žiak vie, že živočíchy sa odlišujú aj tým, v akom prostredí žijú a že tomuto prostrediu sú prispôsobené. Vie, že živočíchy môžeme nájsť takmer všade, podobne ako rastliny. Vie vymenovať príklady živočíchov, ktoré žijú v rôznych prostrediach, napríklad: na súši (zajac), v pôde (dážďovka), vo vzduchu (sokol), vo vode (kapor); vo veľmi chladných podmienkach (mrož), v tropických púšťach (škorpión).	PU str. 61
MMD – Prostredie v ktorom živočíchy žijú	ENV	
		Živočíchy žijúce na súši – suchozemské živočíchy	Typickí zástupcovia suchozemských živočíchov
Spôsob života vybraných suchozemských živočíchov	Žiak vie, že na súši žije najväčšie množstvo živočíchov. Vie, že dýchajú vzduch a živia sa potravou, ktorá je dostupná na súši, niekedy vo vode. Na príklade mačky vie vysvetliť prispôsobenie životu na súši, opíše jej vonkajšie znaky.	PU str. 62 - 63
MMD – Živočíchy žijúce na súši – suchozemské živočíchy	ENV
OSR	
II./4.	Pátrame po stopách živočíchov	Živočíchy žijúce na lúke	Typické druhy živočíchov žijúcich na lúkach
Spôsob života lúčnych živočíchov
Úvod do systematiky živočíchov	Žiak si uvedomuje, že na lúke žijú rôznorodé živočíchy a vie túto rôznorodosť objektívne skúmať. Žiak vie druhovú rôznorodosť dokázať tým, že vie vymenovať 5 typických zástupcov slovenských lúk a opísať rozdielne a zhodné znaky týchto živočíchov. O živočíchoch získava samostatne ďalšie informácie a vie rozprávať o spôsobe ich života. Žiak vie detailným pozorovaním a porovnávaním identifikovať rozdiely v živočíšnych druhoch, ktoré patria do tej istej skupiny živočíchov, ale sú odlišnými druhmi.	PU str. 64 – 67
MMD – Živočíchy žijúce na lúke	ENV
OSR	
III./ 1.		Živočíchy žijúce na poli	Typické druhy živočíchov žijúcich na poliach
Spôsob života poľných živočíchov	Žiak vie vymenovať 5 zástupcov živočíchov, ktoré žijú na poliach (zajac poľný, králik poľný, sokol sťahovavý, hraboš poľný, škrečok poľný), vie ich opísať a vie povedať, čím sa živia. Informácie vie spájať a vytvárať tak jednoduchý potravinový reťazec. O živočíchoch vie nájsť informácie v encyklopédii.	PU str. 68 - 69
MMD – Živočíchy žijúce na poli	ENV	
III./2.		Živočíchy žijúce v pôde	Typickí zástupcovia suchozemských živočíchov žijúcich v pôde
Spôsob života vybraných suchozemských živočíchov žijúcich v pôde	Žiak vie, že mnohé živočíchy žijú v pôde, vie uviesť príklad krta a dážďovky. Vie, že živočíchy žijúce v pôde tiež potrebujú dýchať vzduch, vytvárajú si pod zemou komôrky. Vie vysvetliť, že ak ich zaleje voda, utopili by sa. Spája vedomosť so skúsenosťou a objasňuje jav na dážďovke.	PU str. 70 – 72
MMD – Živočíchy žijúce v pôde	ENV	
III./3.		Živočíchy žijúce vo vzduchu – vtáky	Typickí zástupcovia suchozemských lietajúcich živočíchov
Spôsob života vybraných suchozemských lietajúcich živočíchov
Vtáky	Žiak vie, že živočíchy, ktoré je možné vidieť vo vzduchu žijú na súši a pre svoj život potrebujú dýchať vzduch. Žiak vie, že vo vzduchu hľadajú potravu alebo sa ním rýchlo premiestňujú. Jav vie jednoducho vysvetliť na lastovičke. Vo vzduchu loví hmyz, ktorý kŕmi svoje mláďatá. V zime vo vzduchu hmyz nelieta a tak sa lastovičky sťahujú do teplých krajín, kde je hmyzu vo vzduchu dostatok.
Žiak vie opísať skupinu vtákov a vie vymenovať piatich zástupcov. Vie opísať spôsob života daných živočíchov, uvedomuje si, že sa vzájomne odlišujú napríklad spôsobom získavania potravy. Zároveň vie, že všetky vtáky kladú vajcia a vie opísať, ako sa vtáky o vajcia a neskôr o mláďatá starajú. Žiak vie, že rôzne druhy vtákov hniezdia na rôznych miestach a je ich možné rozpoznať aj podľa typu hniezda a podľa tvaru, veľkosti a sfarbenia vajec. Vie, že medzi vtáky patria aj nelietavé živočíchy, napríklad pštros a tučniak, ktoré majú perie a zobák tak, ako ostatné vtáky. Uvedené živočíchy vie vizuálne rozpoznať.	PU str. 73 - 77
MMD – Živočíchy žijúce vo vzduchu – vtáky	ENV	
III./4.	Pátrame po stopách živočíchov						
IV./1.		Voda ako priestor na život živočíchov a rastlín	Tečúca a stojatá voda
Prepojenie zdrojov vody	Žiak vie vysvetliť rozdiel medzi tečúcou a stojatou vodou. Vie vysvetliť putovanie vody od prameňa až po more. Žiak vie navrhnúť postup, ktorým by zistil, či je tečúca voda studenšia ako stojatá, resp. navrhovať realizáciu podobných výskumných aktivít. Cieleným pozorovaním zisťuje, aké rôzne vodné živočíchy je možné nájsť v potoku, pričom využíva poznatky o tom kde v potoku sa môžu živočíchy skrývať.	PU str. 78 - 79
MMD – Voda ako priestor na život živočíchov a rastlín	ENV	
		Živočíchy žijúce vo vode – vodné živočíchy	Základné znaky živočíchov žijúcich vo vode	Žiak vie, že okrem živočíchov, ktoré žijú na súši a dýchajú vzduch poznáme aj také, ktoré žijú vo vode. Vie na príklade vysvetliť, ako sa tieto živočíchy prispôsobili životu pod vodou, napríklad tvarom tela, spôsobom pohybu. Vníma rozdiel medzi vodnými a suchozemskými živočíchmi.	PU str. 80
MMD – Živočíchy žijúce vo vode- vodné živočíchy	ENV	
IV./2.		Živočíchy žijúce v tečúcich a stojatých vodách	Spôsob života vybraných zástupcov živočíchov žijúcich v tečúcich vodách
Spôsob života vybraných zástupcov živočíchov žijúcich v stojatých vodách	Vie vymenovať niekoľko typických zástupcov vodných živočíchov typických pre slovenské potoky: pstruh, škľabka, rak, krivák, pijavica a opísať ich spôsob života v potoku. Uvedených zástupcov vie vizuálne rozpoznať a pomenovať rodovým menom.
Žiak vie vymenovať niekoľko špecifických zástupcov rýb žijúcich v stojatých vodách: kapor, šťuka, úhor, sumec. Žiak vie opísať ich spôsob života a vzájomne ich porovnať. Detailným pozorovaním rôznych druhov rýb vie zhodnotiť, ktoré znaky sú pre ryby spoločné a čím sa vzájomne odlišujú.	PU str. 81 – 84
MMD – Živočíchy žijúce v tečúcich a stojatých vodách	ENV	
IV./3.		Živočíchy žijúce v mori	Spôsob života vybraných zástupcov živočíchov žijúcich v mori	Žiak vie, že živočíchy žijúce v mori by v sladkých vodách neprežili a naopak. Vie, že v moriach žije mnoho živočíchov, ktoré sú podobné tým, ktoré žijú v sladkých vodách, ale žijú tam aj druhy, ktoré v sladkých vodách nežijú; porovnáva najmä ryby. Vie vymenovať a vizuálne rozpoznať niekoľko typických zástupcov morských živočíchov a vie stručne opísať ich spôsob života.	PL str.85 – 87
MMD – Živočíchy žijúce v mori	ENV	
IV./4.	Pátrame po stopách živočíchov	Vodný zdroj ako miesto na rozmnožovanie	Obojživelníky
Vodný zdroj ako priestor pre rozmnožovanie	Žiak vie, že okrem vodných a suchozemských živočíchov poznáme aj obojživelníky a vie vysvetliť, že obojživelník je živočích, ktorý určitý čas svojho života žije pod vodou a v dospelosti žije na súši. Vie opísať životný cyklus žaby a objasniť na ňom uvedený pojem „obojživelník“. Vizuálne rozpoznáva najznámejšie druhy obojživelníkov a pomenováva ich rodovými menami – skokan, ropucha, rosnička, mlok.
Žiak vie, že v blízkosti vodných zdrojov sa nachádzajú aj drobnejšie druhy živočíchov, ktoré potrebujú vodu pre rozmnožovanie Vie uviesť tri príklady: komára, vážku a potočníka. Pozná rozmnožovací cyklus uvedených druhov a uvedomuje si, že mláďatá (larvy) sa na svojich rodičov nepodobajú. Žiak si dáva získané informácie so súvislosti s vedomosťami a skúsenosťami, ktoré má.	PU str. 88 – 91
MMD – Vodný zdroj ako miesto na rozmnožovanie	ENV
OZO	
V./1.		Voda oko zdroj obživy živočíchov	Vodný zdroj ako zdroj obživy	Žiak vie, že pre niektoré druhy živočíchov je voda zdrojom potravy, pričom sa pri vode a vo vode môžu živiť živočíšnou alebo rastlinnou potravou. Vie uviesť príklady živočíchov (korčuliarka obyčajná, užovka obyčajná, kačica, hus, labuť), ktoré týmto spôsobom života žijú a vie opísať ako sa prispôsobujú životu pri vode.	PU str. 92 - 93
MMD – Voda oko zdroj obživy živočíchov	ENV
OZO	
		Kedy je voda čistá	Mikroorganizmy
Mikroorganizmy ako pôvodcovia ochorení
Bunka ako stavebná jednotka organizmov	Žiak vie, že voda obsahuje aj živočíchy, ktoré sú voľným okom neviditeľné a môžu spôsobovať ochorenia, ak človek vodu z takéhoto zdroja vypije. Žiak vie, že viac takýchto druhov živočíchov sa nachádza v stojatých vodách ako v tečúcich vodách a môžu sa nachádzať aj v studniach, či prameňoch. Žiak vie, že prítomnosť týchto organizmov sa dá zistiť a po overení, že je zdroj vody pitný je možné vodu piť priamo z prameňa. Žiak vie, že živočíchy tohto druhu môžu byť zložené aj len z jednej bunky; žiak má vytvorenú prvotnú predstavu o tom, že organizmy sú zložené z buniek. Jednoducho opisuje, čo je to bunka.	PU str. 94
MMD – Kedy je voda čistá	ENV
OZO	
V./2.		Prečo voda v rybníku zozelenie	Vodný ekosystém – flóra
Riasy a sinice
Sinice ako pôvodcovia ochorení	Žiak vie, že okrem drobných živočíchov môže voda obsahovať aj rovnako drobné. Vo vodnom zdroji vie pozorovať, kde sa riasy vytvárajú a spája túto informáciu s vlastnou skúsenosťou s riasami prítomnými v rôznych vodných zdrojoch. Pozorovaním vie zistiť, že riasy sa netvoria v potokoch, naopak, môžu sa vytvoriť v nádobách, v ktorých bola naliata studničná voda a boli vystavené teplu. Žiak zovšeobecňuje, že riasy sa rozmnožujú v stojatých, dostatočne teplých vodách a z rôznych sekundárnych informačných zdrojov zisťuje, že premnoženie rias môže spôsobiť úhyn vodných živočíchov žijúcich v danom vodnom zdroji. Na strane druhej, žiak vie, že riasy sú zdrojom potravy pre viaceré druhy živočíchov.	PU str. 95
MMD – Prečo voda v rybníku zozelenie	OZO	
	Pátrame po stopách živočíchov	Živočíchy žijúce na iných živočíchoch – parazity	Parazity	Žiak vie, že niektoré živočíchy sa prispôsobili životu na iných živočíchoch, kde získavajú aj potravu. Vie jav vysvetliť na vybranom živočíšnom druhu: voš detská. Vie objasniť význam hygieny pri prevencii rozmnožovania a šírenia vší.	PU str. 96
MMD – Živočíchy žijúce na iných živočíchoch – parazity	OSR	
	Opakovanie tematického celku		Správa pre detektívnu kanceláriu		PU str. 97 – 99	ENV	
V./3.	Pátrame po živote rastlín	Rastliny – živé organizmy	Rastliny ako živé organizmy
Životné prejavy rastlín	Žiak vie vymenovať, kde všade rastú rastliny, vie uviesť, že rastliny rastú aj vo vode, na skalách, vo veľmi chladných oblastiach, tiež vo veľmi teplých oblastiach, v močariskách, ale aj na iných rastlinách. Vytvára súvislosti medzi predchádzajúcimi skúsenosťami a aktuálne získavanými vedomosťami. Žiak vie, že rastliny sú živými súčasťami prírody a to aj napriek tomu, že nie sú tak pohyblivé ako napríklad živočíchy alebo človek. S pomocou učiteľa žiak identifikuje niektoré zo základných životných prejavov rastlín.	PU str. 100 - 101
MMD – Rastliny – živé organizmy	OZO	
		Časti tela rastlín	Základná stavba rastlinného tela: koreň, stonka, list, kvet, plod
Základné podmienky pre rast rastliny: svetlo, teplo, voda, vzduch, pôda
Význam vody pre rastliny
Vodné rastliny, suchomilné rastliny
Význam svetla pre rastliny
Rastliny krátkych dní
Rastliny dlhých dní	Žiak vie, že rastliny potrebujú pre svoj život vodu. Žiak vie, že rastliny sa môžu líšiť v tom, koľko vody pre svoj život potrebujú. Žiak vie, že niektoré rastliny žijú pod vodou, iné na vode a niektoré vodu potrebujú v pôde. Vie uviesť príklady rastlín, ktoré žijú vo vode (lekno, žaburinka) a vie uviesť príklady rastlín, ktoré žijú na miestach s malým množstvom vody (skalnice, kaktusy). Uvedený jav vie s pomocou učiteľa prakticky skúmať. Uvedomuje si, že rastliny rastú na miestach, ktoré poskytujú rastlinám rôzne množstvo vody – pri vode i vo vode, ale aj na suchých miestach a skalách. Žiak spoznáva, že rastliny rastúce na suchých miestach vydržia dlhšie bez vody ako rastliny žijúce vo vlhkých podmienkach.
Žiak vie, že tie rastliny, ktoré prirodzene rastú na tienistých miestach neprežijú na miestach s priamym slnečným svetlom a naopak. Danú informáciu vie pozorovať v prírode a potvrdiť si tak vedomosť skúsenosťou. Uvedomuje si, že poznáme aj rastliny, ktoré rastú a kvitnú na jar alebo na jeseň, keď je deň ešte krátky a počasie chladnejšie a potom sú rastliny, ktoré kvitnú počas leta, kedy je deň dlhý a teplý. Vie uviesť niekoľko príkladov rastlín, napríklad snežienky, reďkovka, chryzantémy alebo paprika.	PU str.102 - 103
MMD – Časti tela rastlín	OSR	
V./4.	Pátrame po živote rastlín	Korene rastlín	Koreň rastliny
Tvar a funkcia koreňa	Žiak vie vysvetliť dve základné funkcie koreňa – čerpanie živín z pôdy a upevnenie rastliny v pôde. Uvedomuje si, že rôzne rastliny majú rôzne korene a danú skutočnosť vie vedecky skúmať. Má osvojený poznatok, že rôzne korene sa líšia napríklad veľkosťou, pričom veľkosť súvisí s funkciou upevnenia v pôde. Vie vysvetliť, prečo majú rastliny hlbšie, širšie rozvetvené korene a to v súvislosti s funkciou koreňa pri získavaní vody a živín z pôdy. To znamená, že vie napríklad vysvetliť, prečo majú rastliny z oblastí s nedostatkom vody hlbšie korene. Poznatky o funkcii koreňa vie využiť pri presádzaní rastlín tak, aby rastlina po presadení prosperovala a ak neprosperuje, vie tento jav vysvetliť v súvislosti s narušením koreňovej sústavy. Žiak je oboznámený s tým, že koreň môže mať aj zásobnú funkciu, vie v tejto súvislosti uviesť príklady koreňovej zeleniny.	PU str.104 - 105
MMD – Korene rastlín	ENV	
		Stonky rastlín	Rastlinná stonka
Tvar a funkcia stonky	Žiak má osvojený poznatok o tom, že rastliny sa odlišujú stonkou. Okrem toho, že vie rozdeliť rastliny na byliny a dreviny a tie na kry a stromy, vie detailným pozorovaním zistiť, akými rôznymi vlastnosťami sa stonky odlišujú. Vie, že stromy majú rôznu výšku, hrúbku, odlišujú sa kôrou. Vie, že byliny môžu mať napríklad dutú alebo plnú stonku, môžu byť na priereze okrúhle, oválne, hranaté, môžu mať na stonke chĺpky, iné môžu byť bez chĺpkov a podobne. Žiak vie pozorovať, že niektoré stonky sa vetvia a iné nie, informácie primerane reprodukuje. Vie vysvetliť, že niektoré stonky vytvárajú úponky, ktorými sa prichytávajú o podklad a dostávajú sa tak vyššie, aby mali lepší prístup k svetlu.	PL str. 106 - 107
MMD – Stonky rastlín	OZO	
VI./1.		Listy rastlín	Rastlinné listy
Tvar a funkcia listov	Žiak vie, že rastliny sa vzájomne od seba dajú rozlišovať napríklad tvarom listovej čepele, kresbou žilnatiny a rôznosťou zúbkovania na okraji listu, ako aj farbou. Pri poskytnutí viacerých rastlinných druhov vie vymenovať niektoré znaky, ktorými sa listovými čepeľami vzájomne tieto rastliny odlišujú a dané znaky primerane opísať. Žiak vie jednoducho vysvetliť, že funkciou listov je prijímať slnečné svetlo a preto sú listy ploché a široké – aby zachytili väčšie množstvo svetla. Poznatok vie využiť pri objasňovaní pozorovaných javov, napríklad vie vysvetliť na základe pozorovania, že ak rastline odstránime väčšie množstvo listov, tak uhynie, lebo nemá ako získavať slnečné svetlo.	PU str. 108 - 109
MMD – Listy rastlín	OSR	
	Pátrame po živote rastlín	Kvety rastlín	Kvety
Tvar a zloženie kvetov
Funkcia kvetov
Opeľovače	Žiak vie, že rastliny sa vzájomne od seba odlišujú rôznym tvarom, farbou a zložením kvetov. Pri porovnávaní kvetov si okrem farby všíma tvar a počet lupeňov a farbu a počet tyčiniek. Vie, že na povrchu tyčiniek je peľ, ktorý môže mať rôznu farbu. Vie, že niektoré rastliny majú samostatné kvety a iné ich majú zoskupené do súkvetí. Vie pozorovať aj veľmi drobné kvety nevýrazných farieb, napríklad kvet liesky, orecha, skorocelu, žihľavy či rôznych druhov tráv. Jednoducho vie vysvetliť funkciu kvetu – z kvetu sa vyvíjajú plody, ktoré obsahujú semená.
Žiak vie, že rastliny tvoria kvety preto, aby vytvorili plody obsahujúce semená, z ktorých v ďalšom roku vyrastú nové rastliny. Žiak vie, že kvety môžu mať veľmi rôzne tvary, veľkosti, niekedy sú nenápadné, inokedy veľmi výrazné. Žiak si uvedomuje, že niektoré rastliny poznáme zvyčajne v kvete a iné poznáme skôr bez kvetov. Vie vysvetliť túto skutočnosť tým, že niektoré kvety kvitnú pomerne dlho a iné kvitnú veľmi krátko. Žiak vie, že v kvete sa nachádzajú tyčinky a na nich je peľ, ktorý opeľovače prenášajú na iné kvety a len vtedy sa môže zmeniť kvet na plod.	PU str. 110 - 111
MMD – Kvety rastlín	ENV	
VI./2.		Plody rastlín	Rastlinné plody
Tvar a funkcia rastlinného plodu	Žiak vie vysvetliť, že plod je tá časť rastliny, ktorá vzniká z kvetu po jeho opelení. Jednoducho vie opísať proces opelenia pomocou vetra a opeľovačov (včely, čmele, motýle). Uvedenú informáciu vie spojiť s vlastnou minulou skúsenosťou s pozorovaním opeľovačov na kvetoch a vie vysvetliť, ako sa dostane peľ z jedného kvetu na druhý. Vie, že plod obsahuje semeno. Jednoduchým pozorovaním vie zistiť, ktoré druhy ovocia a zeleniny sú plody, ktoré vznikli z kvetu a sú nositeľmi semien. Vie, že zo semena vyrastie nová rastlina. Vie vysvetliť, že rastliny sa vzájomne od seba odlišujú tvarom, farbou, veľkosťou a inými charakteristikami plodu. Detailným pozorovaním zisťuje rôzne vlastnosti plodov, skúma, kde sú uložené semená a zamýšľa sa nad funkciou plodu, diskutuje s učiteľom a spolužiakmi, s pomocou učiteľa vyhľadáva informácie v sekundárnych zdrojoch.	PU str.112 - 113
MMD – Plody rastlín	OZO	
VI./3.		Rozmnožovanie rastlín	Vegetatívne rozmnožovanie rastlín	Žiak vie, že rastliny je možné rozmnožovať aj pomocou iných častí rastlín ako sú semená. Vie, že rastliny je možné rozmnožovať napríklad hľuzami (zemiak), poplazmi (jahoda) a odrezkami (maliny) . Žiak vie, že hľuzy, poplazy a odrezky neobsahujú semená. Žiak samostatne skúma, ktoré izbové rastliny je možné rozmnožovať odrezkami rôznych častí rastliny.	PU str. 114 - 115
MMD – Rozmnožovanie rastlín	OSR	
	Pátrame po živote rastlín	Dĺžka života rastlín	Dĺžka života rastlín Jednoročné, dvojročné a trváce rastliny	Žiak vie, že niektoré rastliny žijú dlho a iné krátko a že dĺžka života rastliny závisí aj od druhu rastliny. Vie, že existujú aj rastliny, ktoré žijú len jeden rok, prípadne časť roka: vyrastú zo semena, zakvitnú, prinesú plody, v ktorých sú semená a uhynú. V ďalšom roku zo semien vyrastú nové rastliny. Vie, že niektoré rastliny nekvitnú každý rok, napríklad v prvom roku vôbec nezakvitnú, zhromažďujú látky do zásoby a zakvitnú až v ďalšom roku – napríklad mrkva.	PU str. 116
MMD – Dĺžka života rastlín	ENV	
VI./4.	Opakovanie tematického celku 
Správa pre detektívnu kanceláriu	PU str. 117 - 119		
	Záverečné opakovanie	PU str. 120